ТЕОРЕТИКО-ПРАВОВИЙ АНАЛІЗ МІЖНАРОДНИХ СТАНДАРТІВ ПОВОДЖЕННЯ Й ТРИМАННЯ ЗАСУДЖЕНИХ - Міщук, Микола; Бєліков, Світлана (Legal Bulletin, 2020)
У статті наведено теоретикоправовий аналіз міжнародних стандартів поводження й тримання засуджених,визначені питання, пов’язані із захистом прав таких осіб, шляхів упровадження у національне законодавство норм міжнародно-правових актів, які закріплюють права і свободи людини. Зосереджено увагу на мінімальних стандартах поводження з в’язнями, Європейських пенітенціарних правилах, Токійських та Пекінських правилах, оскільки одним із напрямів міжнародної правозастосовної діяльності є розробка і прийняття міжнародно-правових актів, що суттєво впливають на систему органів виконання кримінальних покарань. Основним критерієм для запровадження в дію цих міжнародно-правових актів стало дотримання прав людини у контексті щодо поводження із засудженими особами в органах та кримінально- виконавчих установах. У зв’язку з цим перед кримінально-виконавчою системою постало питання щодо забезпечення її ефективності шляхом спрямування діяльності у руслі відповідності міжнародним стандартам і правилам. У статті визначено класифікацію міжнародно-правових стандартів та зосереджено увагу на стандартах загального характеру і стандартах спеціального характеру. Аналіз цих стандартних правил свідчить, що вони мають на меті запропонувати свої рекомендації щодо створення у країнах мінімальних загальновизнаних гуманних умов поводження та тримання позбавлених волі осіб, щоб забезпечити повагу до людської гідності й усебічного дотримання прав людини на всіх етапах кримінального судочинства. Водночас, окреслено проблеми та системні порушення прав людини у місцях несвободи, які зазначені у щорічній доповіді Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про стан додержання та захисту прав і свобод людини й громадянина в Україні за 2019 рік. Сьогодні пріоритетами у сфері виконання покарань мають стати: забезпечення прав людини, дотримання мінімальних стандартних правил щодо поводження і тримання засуджених осіб, підвищення ефективності діяльності органів кримінально-виконавчої спрямованості.